Századvég folyóirat
type: channel
description: A Századvég folyóirat 1985-ben indult útjára, és az 1994-es átszervezés eredményeként vált rendszeresen megjelenő kiadvánnyá. Ma is annak szánjuk a Századvég folyóiratot, aminek az előttünk járók: olyan kiadványnak, amelyben különböző tudományterületek képviselői számot adhatnak kutatásaik eredményéről, és párbeszédet folytathatnak egy-egy kérdés vagy problémakör megismerési módjairól.
publisher: Századvég Közéleti Tudásközpont Alapítvány
language: hu
publication name: Századvég folyóirat
issn: 0237-5206
items: Kulturális kereszténység Magyarországon
items: Nyugat-európai és magyar: Barankovics István kereszténydemokráciája
items: Az orosz ezüstkor harminc éve
items: Kerkai Jenő SJ és a kereszténydemokrácia
items: A jezsuita szolidarizmus és magyar követői
items: „Kétértelműség” és „veszedelem”: a keresztény demokrácia fogalma XIII. Leó pápa gondolkodásában
items: Láthatatlan kereszt: keresztény mintázatok a magyar társadalom életvilágában
items: Az országgyűlési választások hatása a Budapesti Értéktőzsdére, 2010-2022
items: A tudás korlátai: a violentia
items: Mi a forradalom? Egy szó használatának története
items: Fasizmus és erőszak
items: Az erőszak motívuma Carl Schmitt gondolkodásában
items: Az erőszak állami monopolizálása a figurációs szociológia tükrében
items: Az erőszak problematikájának státusza a magyar politikatudományban
items: A woke. A kulturális forradalomharmadik fordulója
items: A kommunizmus múltja Spanyolországban II. rész
items: Az 1944-es deportálások és a nyilas puccs helye a kommunista emlékezetpolitikában a népbírósági perek tükrében
items: Miért nem tudunk közösen emlékezni? A holokauszt nem emlékezete Magyarországon, 1945–1990
items: Lojalitástól az ellenállásig. A magyarországi cionista mozgalom mentési stratégiáinak alakulása 1944-ben
items: Katolikus ellenállás Magyarországon a második világháború alatt
items: A Magyar Függetlenségi Mozgalom szerepe az ellenállásban
items: „Fegyveres” vagy „felfegyverzett”ellenállás? Lehetőségek és dilemmák*
items: Az Egyesült Államok és Magyarországnémet megszállása
items: Hogy nézett ki a világ 1944-ben?
items: Sarkozy - a válságon lovagló taktikus
items: Oakeshott kontra liberalizmus
items: A kommunizmus múltja Spanyolországban
items: Húsz éve az Európai Unióban
items: Európai uniós attitűdök Magyarországon az EU-tagság húsz éve alatt
items: Migráció Magyarországon az EU-csatlakozás óta eltelt időszakban

Kulturális kereszténység Magyarországon
type: item
description: A tanulmány két, 2023-ban és 2024-ben végzett empirikus survey kutatás elemzésén alapul. Mindkettő a kereszténység magyarországi kulturális hatásaival foglalkozott. Az első a kulturális kereszténység explicit, jól megragadható elemeivel, mint például az erkölcsi tanítások elfogadása, az ünnepek népszerűsége és így tovább, a második a keresztény kultúra hallgatólagos elemeivel, azaz a mentalitásával. A két kutatás eredményei szerint, bár meglehetősen alacsony a vallásosság a mai Magyarországon, nagyjából a magyar társadalom 80-85 százalékát befolyásolja a kulturális kereszténység. Magyarország esetében az implicit vagy kulturális kereszténységről lehet beszélni. Kulcsszavak: kereszténység, kultúra, mentalitás, survey kutatás, Magyarország
subject: Műhely
  topic: section
subject: kereszténység
  topic: keywords
subject: kultúra
  topic: keywords
subject: mentalitás
  topic: keywords
subject: survey kutatás
  topic: keywords
subject: Magyarország
  topic: keywords
creator: Attila Károly Molnár
creator: Miklós Gyorgyovich
creator: Gábor Megadja
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
starting page: 105
ending page: 145
doi: 10.65295/SZF.2025.1-5

Nyugat-európai és magyar: Barankovics István kereszténydemokráciája
type: item
description: A nyugat-európai kereszténydemokrácia intellektuális mélysége, sikeressége és jelentősége jellemzően vizsgálódási kereten kívül helyezi a kelet-közép-európai és benne a magyar kereszténydemokrácia jellegzetességeit, valamint a kettő viszonyát (beleértve a hasonlóságokat és a különbségeket). E tanulmány amellett érvel, hogy a kereszténydemokrácia területenként eltérő változatainak – összehasonlító – vizsgálata szükséges, és a magyar típus megértéséhez Barankovics István (1906–1974) gondolkodását kell rekonstruálni. A tanulmány kifejti, hogy a magyar kereszténydemokrácia szellemi vezetőjének kereszténydemokráciája is két forrás ötvözéseként értelmezendő: míg a perszonalizmus, a demokratizmus popularizmus és a keresztény világnézeti párt koncepciójában nyugat-európai szálak jelennek meg, addig az evangéliumi szocializmus és a keresztény magyar állameszme sajátosan magyarrá teszi Barankovics kereszténydemokráciáját. Kulcsszavak: keresztény politikai gondolkodás, kereszténydemokrácia, Barankovics István, politikai ideológiák
subject: Cikk
  topic: section
subject: keresztény politikai gondolkodás
  topic: keywords
subject: kereszténydemokrácia
  topic: keywords
subject: Barankovics István
  topic: keywords
subject: politikai ideológiák
  topic: keywords
creator: Ádám Darabos
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-04-01
publication date: 2026-04-01
starting page: 83
ending page: 103
doi: 10.65295/SZF.2025.1-4

Az orosz ezüstkor harminc éve
type: item
subject: Recenzió
  topic: section
subject: orosz irodalom
  topic: keywords
subject: pszichoanalízis
  topic: keywords
subject: szexualitás
  topic: keywords
subject: bolsevizmus
  topic: keywords
creator: Péter Lisztóczki
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
starting page: 147
ending page: 158
doi: 10.65295/SZF.2025.1-6

Kerkai Jenő SJ és a kereszténydemokrácia
type: item
description: 2024-ben emlékeztünk meg Kerkai Jenő, a 20. század egyik legjelentősebb magyar jezsuitája születésének 120. évfordulójáról. Kerkai már jezsuita képzése során szoros kapcsolatba került az akkor még újdonságnak számító kereszténydemokrácia gondolatkörének európai műhelyeivel. A második világháború előtt megalapította a KALOT (Katolikus Agrárifjúsági Legényegyletek Országos Testülete) nevű agrárifjúsági mozgalmat, amely a 20. század legnagyobb magyarországi katolikus társadalmi mozgalmává nőtte ki magát. A KALOT elősegítette a parasztfiatalok vallási, szakmai és kulturális, valamint hazafias fejlődését. Számos olyan értéket erősített (például alulról jövő kezdeményezések, a jogokért való kiállás, a párbeszéd kultúrája), amely révén a kereszténydemokrácia iskolájává vált. Kerkai Jenő vezető szervezői szerepet játszott a Katolikus Szociális Népmozgalomban (1943), amely a Keresztény Demokrata Néppárt születéséhez vezetett (1944). Szürke eminenciásként bábáskodott a párt indulásánál, vezetői kiválasztásánál. 1947-ben az akkor már feloszlatott KALOT-mozgalom tagjai fontos szerepet játszottak a Demokrata Néppárt parlamenti választási sikerében és a párt parlamenti frakciójában is. Jogosan mondható, hogy Kerkai Jenő az egyik legmeghatározóbb alakja volt a kereszténydemokrácia magyarországi kezdeteinek. Kerkai Jenőt a kommunisták tíz év börtönre ítélték, fél szemére vakon szabadult, egész hátralévő életében tétlenségre kárhoztatták és szigorú ellenőrzés alatt tartották. Üldöztetésében is lényeges szerepet játszhatott a kereszténydemokráciával való szoros kapcsolata. Kulcsszavak: jezsuiták, katolikus társadalmi tanítás, kereszténydemokrácia, KALOT
subject: Cikk
  topic: section
subject: jezsuiták
  topic: keywords
subject: katolikus társadalmi tanítás
  topic: keywords
subject: kereszténydemokrácia
  topic: keywords
subject: KALOT
  topic: keywords
creator: Zoltán Koronkai
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
starting page: 55
ending page: 82
doi: 10.65295/SZF.2025.1-3

A jezsuita szolidarizmus és magyar követői
type: item
description: Jelen tanulmány a jezsuita gyökerű szolidarizmus társadalomtudományi elméletét és magyarországi recepcióját mutatja be. A modern polgári társadalmak kialakulásával párhuzamosan megjelent államtudományi diskurzusok középpontjában a gazdaság- és szociálpolitika normatív alapjai álltak. A jezsuita szolidarizmus a 19. század végén és a 20. század elején kibontakozó társadalomtudományi irányzat, amelynek célja a társadalmi igazságosság és a szolidaritás elveinek érvényesítése volt az államélet, a gazdaságszervezés és a társadalompolitika terén. A tanulmány részletesen bemutatja Heinrich Pesch munkásságát, aki a szolidarizmus elméletének egyik legjelentősebb képviselője volt, és gondolatai nagy hatást gyakoroltak a magyar konzervatív gondolkodókra. A tanulmány részletesen elemzi az egyház társadalmi tanításán nyugvó elmélet sarokpontjait. Továbbá bemutatja a kibontakozó keresztényszociális, hivatásrendi és államelméleti diskurzus magyarországi recepciójának főbb állomásait. Az írás kitér arra, miként adaptálták az új keresztény elveket a magyar társadalmi és politikai viszonyokra, különös tekintettel a hivatásrendi szervezetek kialakítására és a szociális igazságosság előmozdítására a magyar követők, köztük Kerkai Jenő és Varga László jezsuiták, Kovrig Béla és Mihelics Vid szociológusok. Kulcsszavak: jezsuita szolidarizmus, Heinrich Pesch, hivatásrendi szervezetek, szociális igazságosság, Oswald von Nell-Breuning, katolikus társadalmi tanítás
subject: Cikk
  topic: section
subject: jezsuita szolidarizmus
  topic: keywords
subject: Heinrich Pesch
  topic: keywords
subject: hivatásrendi szervezetek
  topic: keywords
subject: szociális igazságosság
  topic: keywords
subject: Oswald von Nell-Breuning
  topic: keywords
subject: katolikus társadalmi tanítás
  topic: keywords
creator: Krisztián Péter Zachar
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-04-01
publication date: 2026-04-01
starting page: 29
ending page: 54
doi: 10.65295/SZF.2025.1-2

„Kétértelműség” és „veszedelem”: a keresztény demokrácia fogalma XIII. Leó pápa gondolkodásában
type: item
description: A tanulmány a keresztény demokrácia fogalmának jelentését vizsgálja XIII. Leó pápa gondolkodásában, különös tekintettel a Graves de communi re (1901) kezdetű körlevélre. A dolgozat bemutatja a 19. századi katolikus politikai és eszmetörténeti kontextust, valamint a fogalom korabeli két meghatározó értelmezését: Giuseppe Toniolo társadalometikai, karitatív hangsúlyú felfogását és Romolo Murri politikai reformokra nyitott programját. Az elemzés rámutat, hogy XIII. Leó miért tekintette a „keresztény demokrácia” elnevezést sokak számára „kétértelműnek” és „veszélyesnek”, és hogyan törekedett a fogalom depolitizálására: a keresztény demokráciát elsősorban a nép javát szolgáló, pártpolitikától mentes keresztény cselekvésként határozta meg. A tanulmány végül arra is kitér, hogy e megközelítés nem jelentett teljes elzárkózást a modern politikától. Kulcsszavak: keresztény demokrácia, XIII Leó, katolikus társadalmi tanítás
subject: Cikk
  topic: section
subject: keresztény demokrácia
  topic: keywords
subject: XIII. Leó
  topic: keywords
subject: katolikus társadalmi tanítás
  topic: keywords
creator: András Jancsó
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-04-01
publication date: 2026-04-01
starting page: 11
ending page: 28
doi: 10.65295/SZF.2025.1-1

Láthatatlan kereszt: keresztény mintázatok a magyar társadalom életvilágában
type: item
subject: Recenzió
  topic: section
subject: Keresztény kultúra
  topic: keywords
subject: vallássszociológia
  topic: keywords
subject: értékszociológia
  topic: keywords
creator: Barnabás Kurucz
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-13
publication date: 2026-03-13
starting page: 195
ending page: 208
doi: 10.65295/SZF.2024.4-8

Az országgyűlési választások hatása a Budapesti Értéktőzsdére, 2010-2022
type: item
description: Jelen tanulmány a magyarországi országgyűlési választások Budapesti Értéktőzsdére gyakorolt hatását vizsgálja eseményelemzés módszertannal 2010-től 2022-ig. A dolgozat során részletesen bemutatásra kerül az eseményelemzés módszertana, története, valamint a kiválasztásának okai. Kijelenthető, hogy a választásoknak csak akkor van hatásuk a piacra, ha a befektetői várakozásokkal nem megegyező eredmény, azaz meglepetés születik. Az így létrejövő információs aszimmetria jelentős volatilitást és magas abnormális hozamokat okozhat a piacon. Azonban a 2010 utáni magyar országgyűlési választások körüli várakozások egyre inkább egybeestek az eredményekkel, így a meglepetésszerűséggel az abnormális hozamok is elmaradtak. Az eredmények láttán kijelenthetjük, hogy a választások kimenetének lényegében nem volt hatása a tőzsde egészére, de bizonyos részvények esetében szignifikáns abnormális hozamok figyelhetők meg.
subject: Műhely
  topic: section
subject: országgyűlési választások
  topic: keywords
subject: Budapesti Értéktőzsde
  topic: keywords
subject: eseményelemzés
  topic: keywords
creator: Hunor Kelemen
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-15
publication date: 2026-03-15
starting page: 135
ending page: 194
doi: 10.65295/SZF.2024.4-7

A tudás korlátai: a violentia
type: item
description: A violentia, a határátlépés az európai gondolkodás egyik jellegzetes dilemmája. Egyszerre igényli azt, de ugyanakkor tart tőle. A violentia a létező viszonyok nyílt vagy hallgatólagos bírálata, érvénytelenítése valamilyen eszmény vagy igazságigény nevében, ezzel veszélyezteti a politikai rendet. Az igazságigény képviselői és a nekik ellenállók egyaránt hajlamosak fizikai és egyéb kényszert alkalmazni, ezért a határátlépés mindig békebontó. Az európai civilizáció önképe szerint arra törekszik, hogy törvényekkel békét teremtsen, felszámolja az erőszakot, ugyanakkor a határátlépéseket legfeljebb ideig-óráig tudja korlátozni vagy megszelídíteni. Az alábbiakban erről, a violentiával kapcsolatos ambivalenciáról lesz szó. A politikai és erkölcsi gondolkodás egyik korlátját jelzi, hogy a határátlépés nem feltétlenül jó, de nem is feltétlenül rossz; ahogyan a hiánya sem feltétlenül rossz, sem nem feltétlenül jó.
subject: Cikk
  topic: section
subject: politikai tudás
  topic: keywords
subject: erőszak
  topic: keywords
subject: határátlépés
  topic: keywords
subject: kétértelműség
  topic: keywords
creator: Attila Károly Molnár
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-15
publication date: 2026-03-15
starting page: 119
ending page: 133
doi: 10.65295/SZF.2024.4-6

Mi a forradalom? Egy szó használatának története
type: item
description: A tanulmány bemutatja a „forradalom” szó használatának történetét. Az újkor kezdetén önmagába visszatérő mozgást jelentett, majd a 17. században jelentése lassan változni kezdett. A szó – a felvilágosodás optimizmusának, haladásba vetett hitének köszönhetően – a 18. században rendkívül népszerűvé vált. Ettől kezdve a polgárháborúkat és a szabadságharcokat nevezték forradalomnak. A 20. században a forradalom fogalmának használatával legitimizálták a politikai erőszak legkülönbözőbb fajtáit.
subject: Cikk
  topic: section
subject: forradalom
  topic: keywords
subject: polgárháború
  topic: keywords
subject: szabadságharc
  topic: keywords
subject: erőszak
  topic: keywords
creator: Péter Hahner
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-15
publication date: 2026-03-15
starting page: 99
ending page: 118
doi: 10.65295/SZF.2024.4-5

Fasizmus és erőszak
type: item
description: A fasizmus genezise Franciaországba vezet vissza, ahol Georges Sorel eszméi nyomán a 20. század elején kialakult a forradalmi szindikalizmus elmélete és gyakorlata. A marxizmus belső kritikájából származó eszme és a szakszervezetek által szervezett általános sztrájk képe hamarosan Olaszországban is megjelent. Az olasz nacionalizmus és irredentizmus hamar összekapcsolódott a forradalmi szindikalizmussal. Ennek a közegnek a köreiből emelkedett ki Benito Mussolini, aki az első világháborús interventizmus szocialista szószólója lett, és akinek mozgalmához a futuristák is csatlakoztak. A fasizmus 1919 és 1922 közötti forradalmi korszakához az 1943 és 1945 közötti salòi időszak jelentett visszatérést. A fasizmus gondolatának eredendő eleme volt a soreli erőszakelmélet.
subject: Cikk
  topic: section
subject: fasizmus
  topic: keywords
subject: erőszak
  topic: keywords
subject: szindikalizmus
  topic: keywords
subject: szocializmus
  topic: keywords
subject: nacionalizmus
  topic: keywords
subject: forradalom
  topic: keywords
subject: Georges Sorel
  topic: keywords
subject: Benito Mussolini
  topic: keywords
creator: Márton Békés
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-15
publication date: 2026-03-15
starting page: 71
ending page: 97
doi: 10.65295/SZF.2024.4-4

Az erőszak motívuma Carl Schmitt gondolkodásában
type: item
description: Jelen tanulmány célja áttekinteni Carl Schmitt munkásságának erőszakkal kapcsolatos kérdésköreit és motívumait. Noha a szerző egyetlen önálló művet sem szentelt az erőszak kérdésének, megállapítható, hogy a szuverenitással, a kivételes állapottal és a politikai fogalmával kapcsolatos elemzéseiben látens módon megjelenik az erőszak mozzanata, a politikum és az államiság modern szintézisének válsága pedig gondolkodásában előrevetíti az állami erőszak-monopólium megkérdőjeleződését. Bár Schmitt – ahogy bemutatjuk – nem tett érdemi lépést egy önálló erőszakelmélet kidolgozása felé, olyan politikaelmélet alapjait fektette le, amely korunkban hozzájárulhat az erőszakos konfliktusok mélyebb megértéséhez.
subject: Cikk
  topic: section
subject: politikai erőszak
  topic: keywords
subject: erőszak-monopólium
  topic: keywords
subject: decizionizmus
  topic: keywords
subject: kivételes állapot
  topic: keywords
subject: diktatúra
  topic: keywords
subject: szuverenitás
  topic: keywords
subject: támadóháború
  topic: keywords
subject: konstitutív hatalom
  topic: keywords
subject: Carl Schmitt
  topic: keywords
subject: polgárháború
  topic: keywords
subject: Thomas Hobbes
  topic: keywords
subject: Donoso Cortes
  topic: keywords
subject: Georges Sorel
  topic: keywords
creator: Áron Czopf
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-13
publication date: 2026-03-13
starting page: 49
ending page: 70
doi: 10.65295/SZF.2024.4-3

Az erőszak állami monopolizálása a figurációs szociológia tükrében
type: item
description: Tanulmányomban Norbert Elias szociológiája révén mutatom be az erőszak-monopólium kialakulását és megszilárdulását. Ennek során kiemelt figyelmet fordítok a relacionista szemlélet kidomborítására, valamint az erőszak túlélési egységekben betöltött funkcióira. Röviden ismertetem az erőszak visszaszorulásának mintázatait, valamint kitérek azokra a módszertani vitákra, melyek az erőszak „mérhetősége” köré szerveződnek. Végezetül utalok azokra az elemzési lehetőségekre, melyek az erőszak szublimált formáit állíthatják a figurációs szociológia fókuszterébe.
subject: Cikk
  topic: section
subject: erőszak
  topic: keywords
subject: erőszak-monopólium
  topic: keywords
subject: Norbert Elias
  topic: keywords
subject: túlélési egység
  topic: keywords
subject: figurációs szociológia
  topic: keywords
creator: Barnabás Kurucz
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-15
publication date: 2026-03-15
starting page: 29
ending page: 48
doi: 10.65295/SZF.2024.4-2

Az erőszak problematikájának státusza a magyar politikatudományban
type: item
description: Jelen tanulmány előzetes feltevése, hogy az erőszak kérdésköre a hazai politológiában alulkutatottnak számít. Az elemzés annak kíván utánajárni, hogy alátámasztható-e ez az előzetes feltevés, és ha igen, úgy milyen összetevői és következményei lehetnek ennek a helyzetnek. A tanulmány első része hét megfigyelési kategória alkalmazásával igyekszik felmérni a téma kutatottságát a magyar politikatudományban. A meghatározott indikátorok alapján mind a hét kategóriában határozott alulkutatottság mutatkozik, ezért a tanulmány második része a helyzet jelentőségét és a konzekvenciáit vizsgálja. A gondolatmenet itt egy hármas hiátust állapít meg. Azáltal ugyanis, hogy a hazai politológia kevés témába vágó vizsgálatot folytat, a magyar nyelvű tudományosságban az erőszak jelenségének megragadásakor háttérbe szorul a politikum szempontja, miközben a politika leírása és elemzése során nem jelenik meg az erőszak dimenziója, és elmarad a specifikusan „politikainak” tekinthető erőszak elméleti meghatározása. Mindeközben az erőszak problematikája – paradox módon – épp hiányának konstituáló erejével vesz részt egy implicit, de már-már konszenzuálisnak tűnő hazai politikaértelmezés kontúrjainak létrehozásában.
subject: Cikk
  topic: section
subject: erőszakkutatás
  topic: keywords
subject: magyar politikatudomány
  topic: keywords
subject: alulkutatott terület
  topic: keywords
subject: hiátusok
  topic: keywords
subject: depolitizált erőszak
  topic: keywords
subject: erőszakról leválasztott politika
  topic: keywords
creator: Gábor Pál
rights: Copyright (c) 2026 Századvég folyóirat
date: 2026-03-15
publication date: 2026-03-15
starting page: 9
ending page: 27
doi: 10.65295/SZF.2024.4-1

A woke. A kulturális forradalomharmadik fordulója
type: item
description: Eric Kaufmann új könyve, a Taboo: How Making Race Sacred Produced Cultural Revolution (az amerikai kiadás címe: The Third Awokening) alaptétele szerint a woke jelenség már velünk van, és a Kulturkampf vagy kulturális forradalom harmadik felvonását éljük.
subject: Recenzió
  topic: section
subject: woke
  topic: keywords
creator: Attila Károly Molnár
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-10-20
publication date: 2025-10-20
starting page: 250
ending page: 254

A kommunizmus múltja Spanyolországban II. rész
type: item
description: Honnan ered, miből gyökerezik a spanyol baloldali gondolat? Miért nincsenek napirenden napjaink Spanyolországában a polgárháború idején a kommunisták által elkövetett rémtettek? Kik, mikor és hol gyújtottak fel spanyol templomokat és gyilkoltak meg közel hétezer egyházi személyt, köztük 13 püspököt és 283 apácát? Valóban a paracuellosi tömeggyilkosság adta a mintát a szovjeteknek az 1940-es katyńi vérengzéshez? Miféle hazugságokkal és ferdítésekkel próbálják pozitívan bemutatni a spanyol állami emlékezetpolitikában a kommunista eszmerendszert? José Luis Orella kétrészes tanulmánya többek között ezekre a kérdésekre ad választ. Keywords: Communism, Spain
subject: Műhely
  topic: section
subject: kommunizmus
  topic: keywords
subject: Spanyolország
  topic: keywords
creator: José Luis Orella Martínez
creator: Ádám Dergán
creator: Dóra Rapcsok
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-10-20
publication date: 2025-10-20
starting page: 227
ending page: 248

Az 1944-es deportálások és a nyilas puccs helye a kommunista emlékezetpolitikában a népbírósági perek tükrében
type: item
description: Ez a tanulmány néhány népbírósági per és népügyészségi eljárás kapcsán mutatja be a kommunista múltértelmezés holokauszttal kapcsolatos torzításait, narratív manipulációit. Megvizsgáljuk a magyar közigazgatás, a kápók, a „keretlegények”, illetve a zsidó tanácsok tagjainak pereit. Ez nem azt jelenti, hogy párhuzamot lehet vonni egy üldözött zsidó és egy magyar közszolga helyzete között, hanem hogy a kommunista diktatúra elnyomó gépezetébe bárki bekerülhetett, származás és vallás nem számított: ilyen értelemben a szovjet típusú elnyomás az egyenlősítés tételét maradéktalanul megvalósította. A tanulmány alapján megállapítható, hogy a népbíróságok története további alapkutatást igényel, hiszen az országszerte megtartott több tízezer pernek mindössze a töredékét dolgozták fel. A perek kvantitatív és kvalitatív elemzése is várat magára. Szintúgy szükséges elemezni az egyes perek mögött álló motivációkat – „mezei” büntetőeljárás, politikai ok, esetleg egyéni leszámolás, bosszú. Nem lebecsülve az eddigi kutatási eredményeket, rögzítendő, hogy ezek a feladatok továbbra is a magyar történettudomány adósságai. Keywords: people’s tribunal, politics of memory, holocaust, communism, history of law
subject: Cikk
  topic: section
subject: népbíróság
  topic: keywords
subject: emlékezetpolitika
  topic: keywords
subject: holokauszt
  topic: keywords
subject: kommunizmus
  topic: keywords
subject: jogtörténet
  topic: keywords
creator: László Bernát Veszprémy
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-10-20
publication date: 2025-10-20

Miért nem tudunk közösen emlékezni? A holokauszt nem emlékezete Magyarországon, 1945–1990
type: item
description: A tanulmány arra keresi a választ, hogy a második világháború után miként viszonyultak Magyarországon a holokauszt áldozataira való emlékezéshez. Röviden bemutatja, hogy a hazatérő zsidókat milyen politikai és társadalmi környezet várta, valamint hogy milyen utak álltak a túlélők előtt. Az áldozatokra való emlékezés megmaradt zsidó ügynek, a Rákosi-korszakban szinte tilos volt. A Kádár-korszakban, az arra oly jellemző módon, a rendszer valamit engedett, de alapvetően igyekezett kordában tartani az emlékezés módját és mértékét. A rendszerváltás után közel egy évtizednek kellett eltelnie, hogy az állam kijelöljön egy emléknapot a holokauszt magyarországi áldozatainak emlékére, és elkezdje lebontani a témát körülvevő képzeletbeli falat. Keywords: Holocaust, jewry, memory politics, collective memory
subject: Cikk
  topic: section
subject: holokauszt
  topic: keywords
subject: zsidóság
  topic: keywords
subject: emlékezetpolitika
  topic: keywords
subject: közösségi emlékezet
  topic: keywords
creator: Tamás Kovács
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-10-20
publication date: 2025-10-20
starting page: 185
ending page: 201

Lojalitástól az ellenállásig. A magyarországi cionista mozgalom mentési stratégiáinak alakulása 1944-ben
type: item
description: A tanulmány a magyarországi cionista mozgalom 1944-es mentési és túlélési stratégiáinak változásait vizsgálja a német megszállás előtti és utáni időszakban. A kutatás Mintzberg emergens stratégia elméletére és az „erős stratégia” modelljére támaszkodva elemzi, hogyan alkalmazkodtak a cionista szervezetek a drámaian változó körülményekhez. A tanulmány bemutatja, hogy a cionisták kettős, hibrid stratégiát követtek: egyrészről makroszintű politikai megküzdési stratégiákat alakítottak ki (a magyar politikai elit meggyőzése, német tárgyalások, diplomáciai kapcsolatok), másrészről adaptív, rövidebb távú túlélési módszereket alkalmaztak (hamis iratok, bunkerek, illegális határátlépések). A német megszállás előtt a mozgalom még bízott a magyar törvényesség védelmében és a kormányzó lojalitásában, azonban március 19. után kénytelen volt illegális módszerekre támaszkodni. A tanulmány rávilágít, hogy bár a cionisták minden lehetőséget kihasználtak a mentésre, 1944 tavaszán kudarcok sorával szembesültek, mivel szinte senki sem volt hajlandó segítséget nyújtani nekik. A helyzet csak 1944 nyarán, a deportálások leállítása után változott meg, amikor a belpolitikai és geopolitikai változások egy sokkal sikeresebb mentési akciónak ágyaztak meg. Keywords: Holocaust, Zionism, Hungary 1944, rescue strategies, Jewish resistance, Brand– Kasztner operation, Relief and Rescue Committee, Otto Komoly, Halutz movement, German occupation, Jewish persecution, survival strategies, illegal activities, diplomatic rescue
subject: Cikk
  topic: section
subject: holokauszt
  topic: keywords
subject: cionizmus
  topic: keywords
subject: Magyarország 1944
  topic: keywords
subject: mentési stratégiák
  topic: keywords
subject: zsidó ellenállás
  topic: keywords
subject: Brand–Kasztner-akció
  topic: keywords
subject: Mentőbizottság
  topic: keywords
subject: Komoly Ottó
  topic: keywords
subject: haluci mozgalom
  topic: keywords
subject: német megszállás
  topic: keywords
subject: zsidóüldözés
  topic: keywords
subject: túlélési stratégiák
  topic: keywords
subject: illegális tevékenység
  topic: keywords
subject: diplomáciai mentés
  topic: keywords
creator: Levente Olosz
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-10-20
publication date: 2025-10-20
starting page: 159
ending page: 184

Katolikus ellenállás Magyarországon a második világháború alatt
type: item
description: Tanulmányunk bemutatja a magyar katolikus ellenállás történetét a második világháború alatt. Hogy jobban érthetővé váljon a magyar római katolikusok szerepe a németellenes ellenállásban, előbb bemutatjuk a magyar katolicizmus történetének főbb aspektusait a két világháború közötti időszakból, valamint ideológiai kötődéseit, majd a második világháború alatti náciellenes tevékenységét. Jelen írás tehát a katolikus ellenállás történetének átfogó elemzése. Keywords: Catholicism, resistance, Christian socialism, World War II, persecution of jews
subject: Cikk
  topic: section
subject: katolicizmus
  topic: keywords
subject: ellenállás
  topic: keywords
subject: keresztényszocializmus
  topic: keywords
subject: második világháború
  topic: keywords
subject: zsidóüldözés
  topic: keywords
creator: Miklós Ivánfi
creator: Viktor Attila Soós
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-10-20
publication date: 2025-10-20
starting page: 127
ending page: 158

A Magyar Függetlenségi Mozgalom szerepe az ellenállásban
type: item
description: A tanulmány a Magyar Függetlenségi Mozgalom (MFM) szerepét vizsgálja a náci Németországgal szembeni ellenállásban, különös tekintettel arra a politikai környezetre, amelyben az „államilag engedélyezett ellenállás” fogalma érvényre jutott. Az elemzés bemutatja, hogy az 1938-as Anschluss utáni magyar politikai elit jelentős része felismerte Hitler geopolitikai törekvéseinek veszélyét, és bár nyílt ellenállásra nem volt mód, titkos diplomáciai és konspiratív csatornákon keresztül próbálták az ország függetlenségét védeni. Az MFM tevékenysége a Teleki-kormány titkos apparátusából nőtt ki, és szervezeti formáját, kapcsolatrendszerét is ennek alapján építette fel. A tanulmány részletesen tárgyalja az MFM szerepét a kiugrási tárgyalások előkészítésében, embermentő tevékenységében, valamint a náci megszállással szembeni ellenállás különböző politikai, katonai és társadalmi dimenzióiban. Az elemzés feltárja az ellenállás utólagos értelmezési problémáit is, különösen az 1947-es koncepciós perek tükrében, melyekben az ellenállók tevékenységét politikai érdekből hiteltelenítették. Keywords: Hungarian Independence Movement, resistance, Pál Teleki, exit negotiations, conspiracy, anti-Nazi resistance, humanitarian rescue, Hungarian Fraternal Community, show trials, historical interpretation
subject: Cikk
  topic: section
subject: Magyar Függetlenségi Mozgalom
  topic: keywords
subject: ellenállás
  topic: keywords
subject: Teleki Pál
  topic: keywords
subject: kiugrási tárgyalások
  topic: keywords
subject: konspiráció
  topic: keywords
subject: náciellenes ellenállás
  topic: keywords
subject: embermentés
  topic: keywords
subject: Magyar Testvéri Közösség
  topic: keywords
subject: koncepciós perek
  topic: keywords
subject: történeti értelmezés
  topic: keywords
creator: Nóra Szekér
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-10-20
publication date: 2025-10-20
starting page: 99
ending page: 126

„Fegyveres” vagy „felfegyverzett”ellenállás? Lehetőségek és dilemmák*
type: item
description: A tanulmány a második világháború alatti magyarországi ellenállás formáit vizsgálja, különös tekintettel a fegyveres és a felfegyverzett, de nem feltétlenül harci cselekményeket eredményező ellenállási módokra. A szerző a nemzetközi szakirodalom fogalmi kereteit felhasználva mutatja be az ellenállás fogalmának harci cselekményeken túli kiterjesztését az embermentésre, a szimbolikus és a szellemi ellenállásra vonatkozóan. Külön figyelmet szentel a kommunista irányítású akciócsoportok működésének, valamint a nem kommunista szereplők – például arisztokraták, katonatisztek – által vállalt kockázatos embermentő tevékenységeknek. A tanulmány hangsúlyozza, hogy a sikeres embermentéshez gyakran elegendőnek bizonyult a fegyver és az egyenruha tekintélye, tényleges fegyverhasználatra nem került sor. Az ekképp értett felfegyverzett ellenállás kutatása nemcsak az ellenállás sokszínűségére vonatkozó ismereteinket gyarapíthatja, hanem hozzájárulhat a korszak társadalmi viszonyainak alaposabb megértéséhez is. Keywords: resistance, armed resistance, rescue of persecuted persons, World War II, occupation of Hungary
subject: Cikk
  topic: section
subject: ellenállás
  topic: keywords
subject: fegyveres ellenállás
  topic: keywords
subject: embermentés
  topic: keywords
subject: második világháború
  topic: keywords
subject: Magyarország megszállása
  topic: keywords
creator: Ákos Bartha
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-10-20
publication date: 2025-10-20
starting page: 77
ending page: 98

Az Egyesült Államok és Magyarországnémet megszállása
type: item
description: Az 1942–1944 közötti időszak a magyar közelmúlt egyik vitatott kérdése. Kállay Miklós kiugrási kísérletét a második világháborúból hintapolitikának szokták nevezni. Eszerint Kállay csak rendszere átmentése érdekében folytatott titkos tárgyalásokat a szövetségesekkel, valójában továbbra is a németek oldalára húzott. Amerikai források alapján ez a nézet alapos revízióra szorul. A kiugrási tárgyalások már 1942 nyarán elkezdődtek, mégpedig Horthy Miklós kormányzó személyes utasítására, és a Kállay kormányzat legkésőbb 1944 márciusában elfogadta a feltétel nélküli megadást. A szövetségesek szempontjából azonban Magyarország kiugrása a háborúból csak másodlagos fontosságú volt. Amerikai és brit részről a tárgyalások fő célja az volt, hogy elérjék Magyarország német megszállását a következményekre való tekintet nélkül. Tudták, hogy a küszöbön álló „árulásról” tudomást szerzett a berlini vezetés, és emiatt a németek várhatóan megszállják az országot. A cél az volt, hogy a német katonai vezetés kénytelen legyen csapatokat kivonni a tervezett szövetséges partraszállás helyszínéről. Vagyis a washingtoni döntéshozók az egyébként másodlagos magyar különbéke kérdését a háború megnyerését szolgáló stratégiai szempontoknak rendelték alá – a megszállás várhatóan katasztrofális következményeinek figyelembevétele nélkül. Keywords: World War II, defection from the war, German invasion, second front, secret diplomacy
subject: Cikk
  topic: section
subject: második világháború
  topic: keywords
subject: kiugrás
  topic: keywords
subject: német megszállás
  topic: keywords
subject: második front
  topic: keywords
subject: titkos diplomácia
  topic: keywords
creator: László Borhi
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-10-20
publication date: 2025-10-20
starting page: 61
ending page: 75

Hogy nézett ki a világ 1944-ben?
type: item
description: A tanulmány azzal a problémafelvetéssel kezdődik, hogy tulajdonképpen hol helyezzük el az 1944-es év eseményeit a második világháború nagy történetében. Tekinthető-e az eddigiek helyett – illetve mellett – „döntő évnek”? A válasz megalapozásához a szerző leíró módon ismerteti a második világháború utolsó évének fejleményeit, végigvezetve az olvasót az európai és az ázsiai–csendes-óceáni hadszíntér változásain, döntő hadműveleteken és összecsapásokon. A konfliktussorozat folyamán azonban olyan jelenségek is előfordultak, amelyek nem illeszkednek a klasszikus, „szimmetrikus” hadviselés kategóriájába; vagyis nem csak arról volt szó, hogy államok egy koalíciója vív háborút egy másik, szintén államok alkotta szövetségi rendszer ellen. A tanulmány a polgárháborús jelenség vizsgálatán keresztül a nagyhatalmi-kisállami viszonyokat is górcső alá veszi. Végül az egyes kisebb hadviselő országok esetében elemzi, hogy fennáltak-e a sikeres átállás, illetve kiugrás feltételei.
subject: Cikk
  topic: section
subject: második világháború
  topic: keywords
subject: európai háború
  topic: keywords
subject: csendes-óceáni háború
  topic: keywords
subject: 1944
  topic: keywords
subject: nagyhatalmak
  topic: keywords
subject: kis nemzetek
  topic: keywords
subject: polgárháború
  topic: keywords
subject: kiugrás
  topic: keywords
creator: Áron Máthé
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-10-20
publication date: 2025-10-20

Sarkozy - a válságon lovagló taktikus
type: item
description: A volt elnök tisztában lehetett azzal, hogy nem egyszerű vállalkozás a Shakespeare tollára méltó elődje, Charles de Gaulle emlékiratai után memoárírásra adni a fejét. Első látásra minden rendben is lenne: érdekes, érdekfeszítő emlékek, adatok, meglátások, tapasztalatok, váratlan látószögek kaleidoszkópja jön szembe velünk, ha bárhol felütjük a Sarkozy elnöki éveit taglaló visszaemlékezés első kötetét. Kulcsszavak: Sarkozy
subject: Recenzió
  topic: section
subject: Sarkozy
  topic: keywords
creator: Béla S. Király
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-05-27
publication date: 2025-05-27
starting page: 165
ending page: 174
doi: 10.65295/SZF.2024.2-7.

Oakeshott kontra liberalizmus
type: item
description: Jelen tanulmány Michael Oakeshott brit filozófus liberalizmushoz való viszonyát tárgyalja. Oakeshottot a konzervatívok és a liberálisok is „saját halottjuknak” tekintették, így felmerül a kérdés, hogy kiknek van több joguk gondolati örökségéhez. Ez a vita annak ellenére zajlik, hogy Oakeshott egy esszéje címében is jelezte, hová tartozik (Konzervatívnak lenni). Az alábbi írás bemutatja, hogy milyen érvek alapján nevezték liberálisnak Oakeshottot, és miért állnak ezek gyenge talajon. Oakeshott saját korának liberálisaival (is) vitázott, legfőbb előfeltevéseiket nem fogadta el. Kulcsszavak: liberalizmus, konzervatív, Michael Oakeshott, szabadság, autoritás, hagyomány
subject: Műhely
  topic: section
subject: liberalizmus
  topic: keywords
subject: konzervatív
  topic: keywords
subject: Michael Oakeshott
  topic: keywords
subject: szabadság
  topic: keywords
subject: autoritás
  topic: keywords
subject: hagyomány
  topic: keywords
creator: Gábor Megadja
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-05-27
publication date: 2025-05-27
starting page: 139
ending page: 193
doi: 10.65295/SZF.2024.2-6.

A kommunizmus múltja Spanyolországban
type: item
description: Honnan ered, miből gyökerezik a spanyol baloldali gondolat? Miért nincsenek napirenden napjaink Spanyolországában a polgárháború idején a kommunisták által elkövetett rémtettek? Kik, mikor és hol gyújtottak fel spanyol templomokat és gyilkoltak meg közel hétezer egyházi személyt, köztük 13 püspököt és 283 apácát? Valóban a paracuellosi tömeggyilkosság adta a mintát a szovjeteknek az 1940-es katyńi vérengzéshez? Miféle hazugságokkal és ferdítésekkel próbálják pozitívan bemutatni a spanyol állami emlékezetpolitikában a kommunista eszmerendszert? José Luis Orella kétrészes tanulmánya többek között ezekre a kérdésekre ad választ. Kulcsszavak: kommunizmus, Spanyolország
subject: Cikk
  topic: section
subject: kommunizmus
  topic: keywords
subject: Spanyolország
  topic: keywords
creator: José Luis Orella Martínez
creator: Ádám Dergán
creator: Dóra Rapcsok
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-05-27
publication date: 2025-05-27
starting page: 119
ending page: 138
doi: 10.65295/SZF.2024.2-5.

Húsz éve az Európai Unióban
type: item
description: Magyarország 2004-ben lett tizedmagával az Európai Unió tagja, célként teljesítve a rendszerváltás óta érvényes külpolitika három alappillének egyikét. A csatlakozási folyamat és az arra való felkészülés a piacgazdasági átalakulás kezdetétől jelentős hatást gyakorolt a gazdasági döntésekre is, ami miatt az uniós integrációt folyamatként érdemes vizsgálni, amelyben a tagság kezdete fontos mérföldkövet jelentett, de ellentétben a közjogi szintű változástól, korántsem éles szakaszhatárt. A gazdasági mérleg készítésénél nem lehet figyelmen kívül hagyni az EU hatalmi struktúráin belül bekövetkezett politikai változásokat sem, mivel azok a szervezet egészére kiható gazdasági következményekkel jártak. Magyarország fejlődési pályája az uniós csatlakozás után rendhagyó: míg a többi térségbeli országban felgyorsította a felzárkózást az uniós átlaghoz, itt 2006-ban éles törés következett be: paradox módon uniós tagként kezdtünk el távolodni az EU és a térség mutatóitól egyaránt. Hazánk fejlődési dinamikája csak 2010 után állt helyre, folytatva a közelítést az Európai Unió átlagához. Mindeközben a területi egyenlőtlenségek a reméltnél kevésbé mérséklődtek. Összességében a felzárkózási folyamat sikeresnek mondható, ezen belül ugyanakkor az áttörést nem az uniós tagság, hanem a 2010 utáni növekedési fordulat eredményezte. Kulcsszavak: Európai Unió, EU-csatlakozás, Közép-Európa, fejlődési pálya, gazdasági növekedés, jóléti mutatók
subject: Cikk
  topic: section
subject: Európai Unió
  topic: keywords
subject: EU-csatlakozás
  topic: keywords
subject: Közép-Európa
  topic: keywords
subject: fejlődési pálya
  topic: keywords
subject: gazdasági növekedés
  topic: keywords
subject: jóléti mutatók
  topic: keywords
creator: Tamás Hegedűs
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-05-27
publication date: 2025-05-27
starting page: 87
ending page: 117
doi: 10.65295/SZF.2024.2-4.

Európai uniós attitűdök Magyarországon az EU-tagság húsz éve alatt
type: item
description: Magyarország immár húsz éve tagja az Európai Uniónak. Az időszak számos fordulatot hozott például a kormány és az uniós vezetés viszonyában, illetve annak megítélésében is, hogy összességében mennyit profitált Magyarország a csatlakozásból. Tanulmányunk azt vizsgálja, hogyan változott a magyar választók véleménye az elmúlt húsz évben az ország EU-s tagságával kapcsolatos kérdésekben. Elégedett-e a magyar társadalom két évtizedet követően az EU-csatlakozással? Van-e kézzelfogható csalódottság (euroszkepticizmus), amely megkérdőjelezné az integrációban való részvételt? Kérdéseink megválaszolására idősoros kérdőíves adatokat használunk több forrásból. Az általános attitűdök változását az Eurobarometer3 és a European Social Survey4 adataival mutatjuk be, míg a specifikusabb attitűdváltozásokat új kérdőíves adatok gyűjtésével és azok egy 2009-ben, a Demokrácia Kutatások Magyar Központja Közhasznú Alapítvány keretében felvett kutatás eredményeinek összehasonlításával közelítjük. Eredményeink azt mutatják, hogy a magyar társadalom EU-ról alkotott képe meglehetősen pozitívnak tekinthető, és számos ponton javulást találtunk 2009-hez képest. A magyar társadalom véleménye jelentős százalékban javult az európai uniós tagság előnyeit és hasznosságát érintő kérdésekben. Az is világos, hogy Magyarországon nincs semmilyen realitása annak, hogy a választópolgárok az EU-ból való kilépésre voksolnának egy népszavazáson. Hozzátesszük, a pozitív eredmények nem azt jelentik, hogy a magyar társadalomnak ne lennének kritikai meglátásai az Európai Unió vezetésével, a szervezet korrupció vagy gazdaságfejlesztés terén végzett munkájával kapcsolatban. Kulcsszavak: Európai Unió, integráció, attitűdök, európai parlamenti választás
subject: Cikk
  topic: section
subject: Európai Unió
  topic: keywords
subject: integráció
  topic: keywords
subject: attitűdök
  topic: keywords
subject: európai parlamenti választás
  topic: keywords
creator: Ferenc Orbán
creator: Ádám Stefkovics
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-05-27
publication date: 2025-05-27
starting page: 57
ending page: 85
doi: 10.65295/SZF.2024.2-3.

Migráció Magyarországon az EU-csatlakozás óta eltelt időszakban
type: item
description: Hazánk 2004-es európai uniós csatlakozására egyértelműen mérföldkőként tekinthetünk a legális migráció tekintetében. Tanulmányunk célja, hogy az elérhető statisztikák és a migráció egyes dimenzióit feldolgozó szakirodalom áttekintésével olyan átfogó képet adjunk az uniós taggá vált Magyarország vándorlási folyamatairól, amelyből megismerhetők a főbb trendek. A közelmúlt válságainak külön értékelésekor röviden bemutatjuk azokat a legfontosabb kormányzati intézkedéseket is, amelyek hatást gyakorolhattak a be- és kivándorlás mértékére. Írásunk a legális migráció legfontosabb magyarázóerejeként a mindenkori gazdasági helyzetet azonosítja, s e tekintetben megállapítja, hogy az elmúlt húsz évben a bevándorlást illetően hazánk folyamatos felértékelődésének lehettünk szemtanúi az uniós és harmadik országbeli állampolgárok körében egyaránt, és ebben továbbra is kiemelt szerep jutott a határon túlról betelepülő magyaroknak. Összességében megállapítható, hogy az előző két évtizedben a mindenkori magyar kormányok az illegális, illetve a harmadik országbeli állampolgárok legális bevándorlására tudtak közvetlenül hatni, az uniós (különösen a magyar) állampolgárok be- és kivándorlását azonban csak legfeljebb áttételesen, a gazdasági környezet alakításával tudták befolyásolni. Kulcsszavak: ki- és bevándorlás, irreguláris migráció, menekültek, gazdaság, munkaerőpiac, Európai Unió
subject: Cikk
  topic: section
subject: ki-és bevándorlás
  topic: keywords
subject: irreguláris migráció
  topic: keywords
subject: menekültek
  topic: keywords
subject: gazdaság
  topic: keywords
subject: munkaerőpiac
  topic: keywords
subject: Európai Unió
  topic: keywords
creator: Sándor Gallai
creator: Szabolcs Janik
rights: Copyright (c) 2025 Századvég folyóirat
date: 2025-05-27
publication date: 2025-05-27
starting page: 27
ending page: 55
doi: 10.65295/SZF.2024.2-2.